Сфера інтелектуальної власності важлива передусім тим, що вона пронизує інші галузі. Саме тому сьогодні вкрай важливо визначитися із стратегічною візією розвитку сфери інтелектуальної власності, зрозуміти, куди рухається світовий ринок, яким є місце України у цій світовій парадигмі, і у чому наша країна може бути першою.
На цьому наголосив заступник Міністра економіки України Віталій Кіндратів під час презентації концепції проєкту Національної стратегії розвитку сфери інтелектуальної власності України до 2030 року, яка відбулася в межах World IP Day 26 квітня 2024 року в IQ Business Center.
“Сьогодні презентується концепція проекту Національної стратегії, яка в подальшому буде передана на затвердження Уряду. Тепер важливо наповнити її змістом щодо стратегічних цілей, чіткими завданнями, спрямованими на досягнення цих цілей, та визначитися із планом дій на виконання Стратегії”, - зазначив Віталій Кіндратів, додавши про важливість формування таких концептуальних та стратегічних візій, які будуть цікаві й на міжнародному рівні.
![](/i_upload/kindrativ-ipweek24-str.jpg)
Віталій Кіндратів
Перший заступник директора ІР офісу Богдан Падучак, який виступив модератором сесії, подякував команді Міністерства економіки України за конструктивну співпрацю і надійну підтримку ІР офісу. “Єдина візія, місія і докладені спільні зусилля мають продемонструвати найкращі результати для розвитку сфери інтелектуальної власності на благо суспільства”, - переконаний він.
![](/i_upload/paduchak-ipweek24-str.jpg)
Богдан Падучак
Про передумови розробки Національної стратегії та методологічні засади розповіла Олена Орлюк, очільниця ІР офісу. Зокрема, проєкт Нацстратегії ґрунтується на методології ВОІВ з розробки національних стратегій у сфері інтелектуальної власності.
“На сьогодні Міністерством економіки України та ІР офісом сформовано Координаційну раду з розробки проєкту Стратегії, ВОІВ залучено міжнародних експертів, ІР офісом сформовано групу національних експертів, а також підготовлені діагностичні звіти за відповідними напрямами”, - зазначила Олена Орлюк.
![](/i_upload/orliuk-ipweek24-str.jpg)
Олена Орлюк
Національна стратегія складатиметься з таких блоків:
1. Україна – Інтелектуальна власність – Європейський Союз;
2. Розвиток міжнародного співробітництва у сфері інтелектуальної власності;
3. ІР спільнота;
4. Формування культури та поваги до інтелектуальної власності;
5. Захист прав інтелектуальної власності;
6. Інноваційна екосистема та ІР економіка.
За словами очільниці ІР офісу, незабаром стартує низка секторальних зустрічей для більш предметного обговорення окремих блоків проєкту Стратегії.
Детальніше з концепцією проєкту Національної стратегії розвитку сфери інтелектуальної власності до 2030 року можна ознайомитись за посиланням нижче.
![презентація](/data/news/but2.png)
Окреслюючи питання правової охорони об’єктів промислової власності, зокрема винаходів та корисних моделей, Олександр Дорошенко, експерт ВОІВ, директор НДІ ІВ НАПрН України, зазначив, що завданням документу, концепція проєкту якого сьогодні презентується, є не просто визначитися із стратегією розвитку ІР офісу, а зі стратегією розвитку національної політики сфери інтелектуальної власності. Саме на це орієнтувалися експерти ВОІВ, які готували діагностичні звіти за кожним із напрямів. Експерти аналізували ситуацію з усіх боків: починаючи з негативного впливу війни росії проти України, демографічну та економічну ситуацію, гендерний аспект.
![](/i_upload/doroshenko2-ipweek24-str.jpg)
Олександр Дорошенко
За словами Олександра Дорошенка, в межах імплементації до національного законодавства планується запровадження правового інституту обов’язкового перехресного ліцензування, також досліджуватиметься питання про переваги приєднання України до Європейської патентної конвенції, участі в єдиній (унітарній) патентній системі, приєднання до Угоди про Єдиний патентний суд.
На торговельних марках, географічних зазначеннях та комерційній таємниці зупинився радник директора ІР офісу Микола Потоцький.
“На шляху до набуття Україною повноправного членства в ЄС на нас чекає розмежування у правовому полі абсолютних та відносних підстав для відмови в наданні правової охорони ТМ. Також маємо реалізувати низку концепцій: «недобросовісних дій заявника», «незареєстрованих ТМ, та інших позначень, що використовуються в торгівлі», перехід на явочну систему реєстрацій ТМ, «невикористання ТМ» як інструменту захисту у справах щодо заперечення проти реєстрації або визнання ТМ недійсною”, - окреслив деякі положення концепції проєкту Стратегії Микола Потоцький.
![](/i_upload/pototskii2-ipweek24-str.jpg)
Микола Потоцький
Один із серйозних викликів, за словами спікера, пов’язаний із співіснування “старших” ТМ які зареєстровані в Україні з ТМ, які зареєстровані в ЄС пізніше. Цей виклик потребує наукового аналізу, законодавчого визначення та аналізу досвіду інших країн.
![презентація](/data/news/but2.png)
Подальша гармонізація національного законодавства в сфері авторського права і суміжних прав з правом ЄС є одним із стратегічних завдань проєкту Стратегії. На цьому наголосила експертка ВОІВ, завідувач відділу авторського права та суміжних прав НДІ ІВ НАПрН України, д.ю.н. Анна Штефан.
“Уперше пропонується вивести на стратегічний напрям подальшу систематизацію національного законодавства, адже в ЄС застосовується абсолютно інший підхід до регулювання. Там правовідносини в сфері авторського права і суміжних прав регулює один нормативно-правовий акт. В Україні, на жаль, ситуація інша: окрім Закону України “Про авторське право і суміжні права” правовідносини у цій сфері регулюються Цивільним кодексом України, а також декількома іншими законами”, - зазначила Анна Штефан.
![](/i_upload/shtefan-ipweek24-str.jpg)
Анна Штефан
![презентація](/data/news/but2.png)
Стратегічними підходами до удосконалення сфери авторського права і суміжних прав також поділилася Любов Майданик, заступниця директора ІР офісу.
![](/i_upload/maidanyk-ipweek24-str.jpg)
Любов Майданик
За словами спікерки, в Україні має бути запроваджена низка нових інститутів, серед іншого йдеться про прес-публікації як об’єкта суміжних прав, охорони творів, які вибули з комерційного обороту. Також мають бути удосконалені: механізм внесення змін до договору про розпоряджання майновими авторськими і суміжними правами щодо винагороди, а також окремі винятки і обмеження щодо використання у цифровому середовищі. Окрім того серед стратегічних цілей - удосконалення здійснення колективного управління майновими авторськими та суміжними правами.
![](/i_upload/but2.png)
Екcперт проєкту TIPSTER, керівник компоненту «Інтелектуальна власність», Антон Капітоненко зазначив про те, що в межах спільної роботи експерти проєкту TIPSTER зосередилися на таких основних групах питань як охорона та захист прав інтелектуальної власності, право інтелектуальної власності в галузі фармації, у сфері оборони, а також аналізі викликів для малого та середнього підприємництва. Напрацювання відповідних робочих груп передані Мінекономіки.
![](/i_upload/kapitonenko-ipweek24-str.jpg)
Антон Капітоненко
Спікер акцентував на важливості залучення до діалогу міжнародних і національних експертів для того, щоб зібрати максимально неупереджені і комплексні пропозиції до розробки проєкту Національної стратегії та закликав професійну спільноту долучатися до цього процесу.
Підбиваючи підсумки обговорення Олена Орлюк зазначила про те, що усі напрацювання робочих груп будуть ретельно опрацьовуватися та включатися до Стратегії. “Нам важливо розробити документ, який працюватиме на розвиток ІР сфери. Ми намагаємося скористатися максимально широкою експертною підтримкою, щоб відобразити в стратегії від глобальної візії до точкових позицій, які відповідатимуть на виклики ІР сфери”, - резюмувала очільниця ІР офісу.
“Україна заслуговує мати такий документ як Національна стратегія розвитку сфери інтелектуальної власності”, - наголосив начальник управління інтелектуальної власності та інновацій Міністерства економіки України Андрій Анісімов. Він переконаний, що сфера інтелектуальної власності має бути у пріоритеті держави, і від того наскільки швидко стратегічний документ буде затверджений, настільки швидко буде отриманий подальший дороговказ не лише для внутрішнього ринку, а й для іноземних інвесторів та наших міжнародних партнерів.
![](/i_upload/anisimov2-ipweek24-str.jpg)
Андрій Анісімов
Фото: Юрій Бєлах
Читайте також інші новини IP Week 2024: